Piráti: Peníze na kulturu chybějí, vyčleněné miliardy na péči o kulturní dědictví se ale nečerpají
![Piráti: Peníze na kulturu chybějí, vyčleněné miliardy na péči o kulturní dědictví se ale nečerpají](/assets/img/articles/2018/ntk.jpg)
![Piráti: Peníze na kulturu chybějí, vyčleněné miliardy na péči o kulturní dědictví se ale nečerpají](/assets/img/articles/2018/ntk.jpg)
Praha, 27. února 2018 – Ministerstvo kultury vyčlenilo miliardy na ochranu našeho kulturního dědictví. K čemu to však je, když je ministerstvo ani za deset let nedokáže vyčerpat? Na to se ptají Piráti po vydání poslední zprávy Nejvyššího kontrolního úřadu. V hledáčku skončil Program péče o národní kulturní poklad a jeho hospodaření za uplynulých pět let. Peníze z tohoto programu se mají používat na opravy a výstavby muzeí, knihoven a archivů, které ve svých depozitářích uchovávají národní kulturní dědictví. NKÚ prověřil například vytvoření expozic v hlavní budově Národního technického muzea a vybudování centrálního depozitáře Uměleckoprůmyslového musea v Praze.
Ministerstvo kultury začalo rozdělovat peníze z programu před více než deseti lety. Naplánováno mělo 17 projektů, které se měly dokončit a vyhodnotit do roku 2014. Program ale není ani po více než deseti letech ukončen. Vyčerpáno bylo jen něco přes 4 miliardy korun, tedy ani ne polovina z přidělených prostředků.
„Stát vyhradil miliardy na dotace. Ale kvůli špatnému projektovému řízení a chybějícím kontrolním mechanismům se investice nestihnou realizovat. Kvůli zpoždění také rostou náklady. To je bohužel stále se opakující problém, kdy ministerstvo není schopno plnit svo u dozorovou funkci a ohlídat si své investice,“ vysvětluje pirátský poslanec a člen Kontrolního výboru Lukáš Černohorský.
Za přípravu expozice „Prvních sto let Národního technického muzea“ muzeum zaplatilo 400 tisíc Kč. Nakonec ji ale nestihlo připravit a o peníze přišlo. Expozici „Hnací stroje a motory“ za 200 tisíc zrušilo kvůli její složitosti. K expozici „Hornictví“ si nechalo Národní technické muzeum zpracovat dokumentaci za 650 tisíc, nakonec byla ale k ničemu a muzeum ji nepoužilo. Podklady k vybudování depozitáře Uměleckoprůmyslového musea v Praze zase ministerstvo schvalovalo téměř dva roky. Kvůli průtahům výstavba depozitáře nakonec probíhala ve stejné době jak o oprava historické budovy. Za přemístění sbírek do náhradních prostor pak stát zaplatil navíc 11 milionů korun. Dostavba se protáhla o 4 roky.
„Když nahlížíme do hospodaření ministerstev, stále narážíme na totéž. Neprofesionalitu, špatné projektové řízení a prodlužování dokončení staveb o roky. Prokazuje se, že stát prostě není dobrý hospodář. U resortu kultury je to o to smutnější, že na řadu skvělých projektů a uměleckých počinů peníze chybí. Kultura je dlouhodobě podfinancovaná. Na druhé straně ale vidíme plýtvání v řádech milionů,“ dodává pirátský poslanec Ondřej Polanský, který je členem Podvýboru pro kulturu.