Využijeme potenciál českého dřeva a pomůžeme krachujícím pilám, uvedli Piráti a Starostové
![Využijeme potenciál českého dřeva a pomůžeme krachujícím pilám, uvedli Piráti a Starostové](/assets/img/articles/2021/snidane01.jpg)
![Využijeme potenciál českého dřeva a pomůžeme krachujícím pilám, uvedli Piráti a Starostové](/assets/img/articles/2021/snidane01.jpg)
Praha, 21. července 2021 – Koalice Piráti a Starostové dnes zahájila sérii tematických snídaní, první diskutovanou oblastí bylo zemědělství a životní prostředí. Řešila se například problematika dřeva, kdy se obrovské objemy dřeva ze státních lesů vyváží za hranice, zatímco českým pilám hrozí krach. Hovořilo se i o nastavení dotačního systému, aby lépe podporoval mladé zemědělce či rodinné farmy, o odpadovém hospodářství, růžových sběrných popelnicích na textil nebo rizicích megalomanského projektu výstavby kanálu Dunaj–Odra–Labe.
„Vyvážíme velké objemy dřeva ze státních lesů do zahraničí a řada pil u nás propouští, nebo přímo zavírají, protože nemají co řezat. Tato situace je důsledkem jednak špatného přístupu ke státním lesům a také totálního selhání surovinové politiky naší země. To musíme změnit. Za Piráty a Starosty podporujeme přístup ke dřevu jako k unikátní obnovitelné surovině,“ řekl Radek Holomčík, poslanec Pirátů a místopředseda Zemědělského výboru.
„Chceme proto, aby státní lesy změnily svůj přístup k obchodní politice a podílely se na stabilizaci dřevozpracovatelského průmyslu v České republice. Přímá obchodní spolupráce mezi státními lesy a konkrétními českými firmami umožní větší zacílení a lepší znalosti dřevozpracovatelského průmyslu v konkrétních regionech a řešení takových problémům jako je nedostatek zaměstnanců. Očekáváme od toho, že různými cestami budeme moci motivovat firmy k udržitelnějšímu hospodaření. To pomůže i soukromým vlastníkům lesů, protože ti jsou mimořádně závislí na lokálních zpracovatelských kapacitách,“ dodal Holomčík.
Expert Starostů na zemědělství a náměstek hejtmanky Plzeňského kraje Pavel Čížek následně zmínil problematiku dotací v zemědělství. Podle něj je systém třeba upravit tak, aby podporoval mladé zemědělce a rodinné farmy. „Mladí zemědělci jsou podporováni málo. Měli by mít na začátku jistotu, že mohou získat finanční podporu na techniku. Dnes jsou překážky k založení farmy obrovské. Naším cílem je redistribuce plateb na prvních 200 hektarů každé farmy, podpora mladých zemědělců a kontinuální diskuze se všemi zemědělci. Chceme zrušit plošné dotace na hektar, z nějž jde produkce na energetické účely – kukuřice do bioplynky nebo řepka do bionafty. A to z toho důvodu, že například v bioplynkách je dotována vyrobená energie, tudíž se jedná o dvojí dotaci. Na zemědělské půdě se mají pěstovat potraviny a krmiva, paliva minimálně,“ nastínil Čížek.
Tématem byla také smlouva o zlepšování splavnosti Labe mezi ČR a Německem a kontroverzní projekt stavby kanálu Dunaj–Odra–Labe. „Česká vláda si podpisem smlouvy připravila půdu pro to, aby dál mohla pokračovat v přípravě výstavby kanálu Dunaj–Odra–Labe. Stavba nemá opodstatnění vodní dopravy a pro životní prostředí je to vyloženě hrozba a ekonomický tunel. Přesto dnes pan ministr Havlíček smlouvu podepsal. Peníze se neustále utrácejí na projekční práce – celkem už to byla 1 miliarda. Za tuto částku by se dalo zrevitalizovat území o ploše desítek kilometrů čtverečních. Potřebujeme investovat do krajiny, revitalizovat vodní toky přírodně blízkým způsobem. Nesmíme už dál betonovat a prohlubovat koryta, která jen urychlí odtok vody z krajiny, což by kanál Dunaj–Odra–Labe zapříčinil,“ popsala Dana Balcarová, pirátská předsedkyně Výboru pro životní prostředí.
Během snídaně bylo projednávané i téma odpadového hospodářství. Podle Jany Krutákové, poslankyně za Starosty a expertky na odpadové hospodářství, by jedním ze způsobů, jak odpad vrátit zpátky do oběhu, mohlo být zavedení růžových popelnic na textil. „Textil by se měl od roku 2025 povinně začít třídit i v našich obcích. V současné době se ho vytřídí jen 3 procenta, 97 procent je dále likvidováno na skládkách nebo ve spalovnách. Ze zkušeností zejména severských států víme, že se dá zrecyklovat až 80 procent textilu,“ dodala na závěr poslankyně STAN.