Žádné šmírování na veřejnosti: Pirátům se podařilo do zprávy Evropského parlamentu prosadit zákaz masového sledování lidí
![Žádné šmírování na veřejnosti: Pirátům se podařilo do zprávy Evropského parlamentu prosadit zákaz masového sledování lidí](/assets/img/articles/2021/gregorova-kolaja.jpg)
![Žádné šmírování na veřejnosti: Pirátům se podařilo do zprávy Evropského parlamentu prosadit zákaz masového sledování lidí](/assets/img/articles/2021/gregorova-kolaja.jpg)
Štrasburk, 5. října 2021 – Pirátským europoslancům se po dlouhém vyjednávacím boji podařilo prosadit do zprávy Evropského parlamentu úplný zákaz biometrického sledování na veřejnosti, jako například využívání rozpoznávání obličejů na veřejných místech. Tato technologie by se totiž mohla podle pirátských europoslanců velmi lehce zneužít a navíc často chybuje.
„Jde o absolutní průlom. Evropský parlament se poprvé jasně vymezil proti zneužívání umělé inteligence k plošnému šmírování, které by dalo autoritářům další nástroj, jak pronásledovat svoje odpůrce. Už teď vidíme v Česku, že například premiér Andrej Babiš nepouští některé novináře na svoje tiskové konference, jeho bodyguardi na ně útočí a ještě by měl možnost je sledovat na veřejnosti? Tohle jsme naštěstí nedopustili,“ varuje místopředseda Evropského parlamentu Marcel Kolaja, který je zároveň i zpravodajem stanoviska ve výboru pro vnitřní trh.
K zákazu rozpoznávání obličejů na veřejnosti vyzývá občanská iniciativa „Reclaim your Face“ (Vraťte nám naše tváře), jejímž oficiálním podporovatelem z řad europoslanců je i Marcel Kolaja. Do kampaně se zapojila středočeská lídryně pirátské kandidátky Klára Kocmanová i europoslankyně Markéta Gregorová. „Jsem ráda, že Evropský parlament vyslyšel hlasy více než 61 tisíc Evropanů, kteří podepsali evropskou petici za zákaz biometrického šmírování. Na půdě Evropského parlamentu ale boj nekončí a my budeme i nadále hlídat, aby se některé výjimky nedostaly do legislativ, kterých teď na poli umělé inteligence bude přibývat,“ slibuje Gregorová.
Podle Kolaji je dnešní rozhodnutí Evropského parlamentu i silným vzkazem zákonodárcům a vládám jednajícím o budoucích zákonech upravujících užití umělé inteligence. „Ukazuje se, že při plošném nasazení je chybovost tzv. false pozitives pro systémy na rozpoznávání obličejů téměř stoprocentní. Takové neúčinné využití technologie se v ničem nepodobá cílenému vyhledávání například teroristů, jak nám prezentují její zastánci. Naopak jde o zbytečné hromadné sledování milionů nevinných občanů, které se dá navíc jednoduše zneužít. Z dob bývalého komunistického Československa Velkého bratra dobře známe a něco podobného nesmíme dopustit,“ vysvětluje Kolaja.
Po zákazu biometrického sledování na veřejnosti Evropský parlament volá ve zprávě o umělé inteligenci v trestním právu.